Освітяни Дрогобича у форматі Круглого столу обговорили стан та перспективи сфери освіти в контексті НУШ. ФОТО. ВІДЕО
![Освітяни Дрогобича у форматі Круглого столу обговорили стан та перспективи сфери освіти в контексті НУШ. ФОТО. ВІДЕО](https://drohobych-rada.gov.ua/wp-content/uploads/2019/09/IMG_8955.jpg)
Представники влади та освітяни Дрогобича домовилися напрацювати попередній план реформи місцевої освіти до 15 березня 2019. Цей план включатиме в себе такі кроки (але не обмежуватиметься ними):
Автономізацію закладів освіти. Це дозволить закладу вирішувати самостійно на що і як витрачати кошти, а також впливати на обсяг заробітних плат працівників в залежності від продуктивності їх праці.
Профілювання та підвищення конкурентоздатності Дрогобицьких закладів освіти.
Спрямування ресурсів шкіл на розвиток спеціалізованих напрямів (поглибленого вивчення мов, ведення гуртків та ін.), що дозволить зробити їх більш привабливими для навчання та акумулювати додаткові кошти. З огляду на те, що 80% населення Дрогобицького району проживає на відстані до 15 км. від м. Дрогобича, це дозволить забезпечити наповнення шкіл навіть в умовах демографічного спаду.
Оптимізацію організації навчальних закладів в контексті формування філій та об’єднання адміністрацій установ, що дозволить заощадити кошти і спрямувати їх на підвищення заробітних плат працівникам.
Домовленість спільно розробити цей план стала результатом круглого столу «Відкриті дані: Стан та перспектива сфери освіти в контексті формування стратегії м. Дрогобича на 2020-2027 рр.», який відбувся у Дрогобицькій Ратуші 12 лютого 2019 р. У заході взяли участь керівництво міста, депутати міськради, дирекції шкіл Дрогобича, представники батьківських комітетів та ЗМІ.
Напрямок обговорення розвитку освіти у Дрогобичі та Стебнику задав керівник КУ «Інститут міста Дрогобича» Володимир Кондзьолка, який представив аналітичну доповідь про сучасний стан галузі.
Згідно наведених даних, освіта зараз є найбільш видатковою для міського бюджету: у 2019 році видатки на освіту становитимуть 36% від загальної суми бюджету. Найзатратнішими в перерахунку на учня є школи, наповнюваність яких є значно нижчою від проектної норми. Наприклад, видатки на 1 учня ЗОШ №1 з наповнюваністю 115% у 2017 році становив 11686 гривень, а ЗОШ №13, де наповнюваність 55% — 21908 гривень, тобто майже вдвічі більшою.
Свою оцінку освіти в Дрогобичі дав Міський голова Тарас Кучма: «Освіта Дрогобича стоїть на дуже високому рівні і це підтверджують показники усіх олімпіад та змагань. Тому нашим обов`язком є зберегти те, що ми маємо, в умовах, які складаються».
Однак через поточну систему розрахунків витрат на освіту, яка базується на даних 2017-го, а не 2018-го року, забезпечити 100% фінансування шкіл згідно їх запитів не вийде. Цю ситуацію міський очільник порівняв зі спраглим колективом та обмеженою кількістю води: «Уявіть, що є бочка з водою, в якій міститься лише 10 літрів. І хоч людям потрібно більше, 15 чи й 20 літрів води, аби втамувати спрагу, в бочці все рівно залишаються все ті ж 10 літрів. Тому нам необхідно знайти спосіб раціонально використати наявне». Те саме необхідно зробити з коштами — раціонально розподілити їх таким чином, щоб забезпечити нормальне функціонування навчальних закладів та вчасне отримання педагогами заробітної плати».
Освітяни погодилися з необхідністю раціоналізації бюджетів. Водночас директори шкіл переконані, що лише економії у процесі реформи не буде достатньо для нормальної діяльності закладів, тому все рівно доведеться дофінансовувати освіту з місцевого бюджету. У відповідь посадовці та депутати міськради наголосили, що всі додаткові видатки з місцевого бюджету на освіту — це кошти, які можна спрямувати на покращення інфраструктури та благоустрою міста. Тому від освітян та їх подальших кроків залежить максимальне мінімізування додаткових видатків з бюджету. Мова зокрема йде про раціональне використання адміністративних приміщень та кадрового апарату, відповідне наповнення шкіл тощо.
Довідково:
Сфера освіти України, яка по суті істотно не змінювалась ще з радянських часів, ступила на шлях докорінної реорганізації.
Поточний навчальний рік став роком впровадження «Нової української школи». Зміни розпочались із першої ланки середньої освіти — молодшої школи. Сьогоднішні першокласники вже навчаються за принципово новими методиками.
Загалом реформа середньої освіти школи передбачає таку структуру шкіл::
І. Початкова школа – 4 роки
1-2 класи -1 цикл, 3-4 класи – 2 цикл
ІІ. Базова середня школа (гімназія) – 5 років
5-6 класи- 1 цикл, 7-9 класи – 2 цикл
ІІІ. Профільна середня школа – 3 роки
10 клас- 1 цикл, 11-12 класи- 2 цикл
Академічного спрямування – ліцей.
Професійного спрямування – професійний ліцей, професійний коледж.
Дуже важливо, що навчальні заклади отримують неабияку академічну, кадрову, організаційну, зокрема й фінансову, автономію.
————————————————————————————-
Круглий стіл відбувся завдяки підтримці американського народу, наданій через Агентство США з міжнародного розвитку (USAID) у межах проекту «Підтримка організацій-лідерів у протидії корупції в Україні «Взаємодія!». Окремі думки, висловлені під час заходу та у матеріалах, є відповідальністю організаторів і не обов’язково відображають погляди Агентства USAID або Уряду США.
Проект «Підтримка організацій-лідерів у протидії корупції в Україні «Взаємодія!» — п’ятирічна ініціатива USAID, яка має на меті допомогти Україні у зменшенні рівня корупції та підвищенні підзвітності та прозорості управління. Проект спрямований на розширення повноважень ключових урядових інституцій у боротьбі з корупцією, побудові громадської підтримки та участі в антикорупційних зусиллях та зменшенні толерантності громадян до корупції.
Презентація : Володимир Кондзьолка
Прес-служба ДМР